Sámánfa
Sámánfa | ||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ||||||||||||||||||||||||||
Természetvédelmi státusz | ||||||||||||||||||||||||||
Nem fenyegetett![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | ||||||||||||||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||
Tudományos név | ||||||||||||||||||||||||||
Albizia saman (Jacq.) Merr. | ||||||||||||||||||||||||||
Szinonimák | ||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||||||||||||||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Sámánfa témájú médiaállományokat és Sámánfa témájú kategóriát. |
A sámánfa vagy samánfa (Albizia saman) a hüvelyesek (Fabales) rendjébe, ezen belül a pillangósvirágúak (Fabaceae) családjába tartozó növényfaj. A „samán” elnevezés közép- vagy dél-amerikai eredetű, „esőfa” vagy „az eső fája” jelentéssel bír, egyes források szerint a magyar „sámán” szóra csak hasonlít, így a sámánfa elnevezés kerülendő; azonban a Priszter Szaniszló magyar botanikus növénynévszótárában „sámánfa”-ként[1] van megnevezve.
Előfordulása[szerkesztés]
A sámánfa sok helyütt meghonosodott; őshazája Közép-Amerika, egészen az Amazonas-medencéig.
Megjelenése[szerkesztés]
Koronája terebélyes, a magasságánál jelentékenyen szélesebb. Az ágakat csaknem mindig epifitonok borítják. A virágzatok púderpamacsszerűek, kívül rózsaszínűek, belül fehérek. Legfeljebb 30 méter magas fa, törzse többnyire csak néhány méteres, ágai lapos szögben emelkednek felfelé. A korona körülbelül 50 méter átmérőjű, ernyő alakú, laposan boltozott. Kétszeresen szárnyalt, levélkéi kisméretűek, ép szélűek, kissé ferde-elliptikusak, éjszaka és erősen felhős időben páronként összecsukódnak. A levelek szórt állásúak. A virág kisméretű, a „púderpamacsot” nagyszámú porzószál és kevés bibeszál alkotja, a többi virágszerv jelentéktelen. A virágok körülbelül 5 centiméter átmérőjű, fejecskeszerű virágzatokban fejlődnek. Termése megnyúlt, akár 30 centiméter hosszú, gyakran gyengén görbült, nagyméretű babhüvelyre emlékeztet.
Egyéb[szerkesztés]
A sámánfa alatt olykor napos időben is úgy érezzük, hogy esik az eső. Egy tajtékos kabócafaj él rajta, amely megszúrja a fát annak nagy cukortartalmú levéért, a fölösleges vizet pedig azonnal kiüríti magából. Egyenként ezek a cseppecskék alig érzékelhetők, ám ha a rovarok tömegesen elszaporodnak, szinte „esőzik” a korona. Mivel a samánfa impozáns méreteket ér el, ezért többnyire egyesével, terekre ültetik.
Képek[szerkesztés]
-
A növény
-
Törzse,
-
kérge
-
és faanyaga
-
Sámánfából készült bútorok
-
Lombja,
-
levelei és
-
pamacsos virága
-
Érettlen termései
-
Érett termése
-
Magva
-
A sámánfa virágai, levelei, termései és magvai
-
Rajz a virágról, levélről és termésről
Jegyzetek[szerkesztés]
- ↑ Priszter Szaniszló: Növényneveink: A magyar és a tudományos növénynevek szótára. Budapest: Mezőgazda. 294. o. ISBN 963 9121 22 3 1998. [1999]
Források[szerkesztés]
- Jean G. Rohwer: A trópusok növényei. Szerk. D. Nagy Éva, ford. Lászay György. Budapest: Magyar Könyvklub. 2002. = Természetkalauz, ISBN 9635476221
- Albizia saman (Jacq.) Merr. The Plant List
- Smith, A. C. 1979-1991 . Flora vitiensis nova
- Kostermans, A.J.G.H. (1980) Mimosaceae. In Flora of Ceylon as Samanea p.476
- Nitrogen Fixing Trees for Acid Soils - A Field Manual (Winrock, 1996) retrieved 2009-03-10
- World Agroforestry Center, AgroForestryTree Database retrieved 2009-03-10